Све је почело у самом центру Москве када је 1935. године отворен Охотниј Рјад, једна од првих станица метроа. Овај део града је био густо насељен па је одлучено да се као хол за улазак путника искористи приземље виле из првих деценија 19. века.
Дарья Соколова
Улаз у метро и темељи зграде небодера Црвена капија грађени су истовремено да би се добило на времену. Архитекта Алексеј Душкин је планирао да у свим „Стаљиновим небодерима“ приземље служи као улаз у станицу метроа, али је то реализовано само у овој згради. Терен око градилишта је из безбедносних разлога вештачки замрзнут а здање је у почетку имало незнатан вертикални нагиб због предвиђеног слегања тла. Касније се све „слегло“ како је било и планирано.
Дарья Соколова
Још једна позната зграда са улазом у метро је станица Проспект мира на Кружној линији (Кольцевая линия), отворена 1952. године. Као улаз служи стамбена зграда на Проспекту мира бр. 38.
Дарья Соколова
Са истим циљем је подигнута зграда на станици Автозаводска, као и зграда за раднике железнице код железничке станице Курска.
Дарья Соколова
Али налазимо такве примере и ван Москве. У Новосибирску су тек осамдесетих година одлучили да граде метро, а пошто је милионски град већ био начичкан здањима, три станице подземне железнице су отворене у обичним стамбеним зградама.
Bogdanov-62 (CC BY-SA 4.0)
Bogdanov-62 (CC BY-SA 3.0)
Sskz (CC BY-SA 3.0)